ACTUALITATE
Profitul restaurantelor din Cluj a fost de 33,5 milioane de euro în 2023. E primul an de scădere după pandemie. Studiu
![Scade profitu restaurantelor din Cluj](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2024/08/restaurante.jpg)
Profitul restaurantelor este pe minus pentru prima oară de la pandemie. În 2023, în România, s-a înregistrat o scădere anuală de 12%, arată un studiu.
Nici Clujul, care se află pe locul 2 în țară în ceea ce privește numărul de restaurante, nu face excepție.
Profitul restaurantelor din Cluj a fost de 33,5 milioane de euro în 2023. E primul an de scădere după pandemie. Studiu
Restaurantele din Cluj-Napoca au avut un profit de aproape 33,5 milioane de lei în anul 2023, potrivit unei analize Bookingham.
Studiul acoperă o perioadă destul de mare, respectiv 2008-2023 și relevă faptul că e primul an de scădere în ceea ce privește profitul restaurantelor după pandemie, anul 2019 fiind unul de referință.
Conform studiului, în 2019, profitul restaurantelor din Cluj-Napoca era de aproape 21,8 milioane de euro. Numărul acestora era tot atunci de 690. Profitul a scăzut mult în 2020, în plină pandemie, dar din 2021 a început să își revină, iar numărul restaurantelor din oraș a și cresccut.
Astfel, în 2022 profitul restaurantelor din Cluj-Napoca a ajuns la aproape 36 de milioane de euro, ca să scadă spre puțin peste 33,4 milioane de euro în anul 2023.
În 2023 s-au închis restaurante
Din 2019, la Cluj-Napoca, numărul restaurantelor, barurilor și serviciilor de catering au crescut. Arunci erau 690, iar până în anul 2022 numărul restaurantelor a ajuns la 839. În anul trecut, la Cluj-Napoca erau înregistrate 810 astfel de afaceri.
Practic, la Cluj-Napoca, la fel ca în toată țara, piața restaurantelor a fluctuat, cu perioade de creștere evidentă precum 2015 – 2019, urmate de provocări care i-au impactat puternic evoluția.
Pandemia de COVID-19 a dus la închiderea definitivă a 30% dintre business-urile din sectorul ospitalității în întreaga țară.
Ca urmare, arată studiul, cifra de afaceri a scăzut cu 35% în 2020 față de 2019.
Totuși, există interes față de această industrie. În 2022, erau înregistrate cu 6.000 mai multe restaurante decât înainte de pandemie, numărul lor crescând și la Cluj-Napoca.
Numărul de angajați a crescut
Studiul care a privit situația localurilor din România înregistrate sub codul CAEN 56XX, respectiv restaurante, baruri, catering și alte servicii de alimentație, arată următoarele:
- 2023 a înregistrat cea mai mică creștere anuală (2%) a numărului de restaurante active.
- Este pentru prima oară după pandemie când profitul restaurantelor scade (- 12%).
- Deși profitul a scăzut în 2023, numărul angajaților din localuri a crescut cu 1%, atingând un nivel record la niwvel național.
În 2023, numărul angajaților a crescut și la Cluj-Napoca, dar nu a ajuns sau depășit cifra din 2019, care era de 5.001.
Astfel, în anul 2022, numărul angajaților era de 4.716 după o scădere de până la 3.900 în anul 2021.
Același studiu arată că în anul 2023 numărul angajaților a ajuns la 4.933 în Cluj-Napoca.
Clujul are un profit de 7 ori mai mic decât Bucureștiul
Chiar dacă se află pe locul 2 în topul național, Cluj-Napoca are un profit de aproape 7 ori mai mic decât Capitala.
Deci, Bucureștiul conduce detașat în 2023, atât la numărul de restaurante active (3.309), cât și la capitolul profit (peste 225 de milioane de euro) și număr de angajați (34,427).
Și Litoralul românesc e pe podium, restaurantele din Constanța înregistrând în 2023 profituri de aproximativ 33,2 milioane de euro. În top 5 se mai află și capitala Moldovei – Iașiul cu aproape 21,4 milioane de euro și Timișoara, cu aproximativ 21,2 milioane de euro.
Floreștiul vine tare din urmă
Comuna Florești din Cluj și Voluntariul din Ilfov s-au „făcut” remarcate în urma analizei.
Astfel, Voluntari e pe locul 12 în topul profitului, cu aproximativ 6,7 milioane de euro și 133 de firme active în 2023, depășind orașe cu populație mai mare.
Aceeași situație apare și în cazul Floreștiului, care cu 116 localuri active, a înregistrat anul trecut un profit de peste 3 milioane de euro.
O posibilă explicație pentru aceste sume ar putea fi proximitatea față de marile orașem cum este Cluj-Napoca, în cazul Floreștiului, dar și prezența mall-urilor cu zonele de food court.
De ce este 2023, un an dificil pentru HoReCa
Studiul arată că puțin peste 27.000 de firme sub codul CAEN 56XX figurau drept active în România, anul trecut.
Evoluția din 2022 în 2023 arată și cea mai mică creștere anuală a numărului de firme active, înregistrată din 2008 până acum – de 2%.
Dacă după pandemie s-au înregistrat creșteri de peste 11%, chiar 12% de la an la an, 2023 se dovedește a fi un an mai dificil pentru industria HoReCa.
„În opinia mea, creșterea atât de mică a numărului de restaurante active în 2023 are două motive și ambele țin de factorul legislativ: incertitudinea legislativă și lipsa de predictibilitate a unor norme clare de funcționare a industriei ospitalității”, a declarat Cristian Cristea, consultant HoReCa și manager general Hostalion Business School.
Impactul modificărilor lgislative
Profitul restaurantelor din România a fluctuat de-a lungul anilor. Conform analizei, în 2009, criza financiară s-a făcut vizibilă și în domeniul HoReCa, printr-o scădere de 16%.
Din 2013, profitul a ajuns din nou pe plus, în 2015 înregistrând cea mai mare creștere dintotdeauna – de 153% față de anul anterior. Profitul a evoluat constant până în anul pandemic, când a scăzut brusc cu 40% – o diferență de peste 200 milioane de euro față de anul 2019. O analiză realizată în 2021 arăta că profitul net al firmelor din HoReCa aflate pe plus, a scăzut cu 47% în acea perioadă.
Totuși, odată cu ridicarea restricțiilor, vânzările din restaurante, baruri și cafenele au crescut semnificativ în 2021, cu 57% față de anul anterior, România înregistrând cea mai semnificativă majorare din Uniunea Europeană. Acum, în 2023, e primul an după pandemie când profitul restaurantelor scade din nou – cu 12% față de 2022.
„Uitându-ne la datele de mai sus, ne gândim la trei lucruri care s-au întâmplat în 2023: creșterea TVA-ului la anumite materii prime, creșterea salariului minim și modificarea taxei pe băuturile dulci. Toate aceste modificări au avut un impact între 3-5 % asupra restaurantelor; impact care e vizibil direct în profitabilitate”, a mai precizat Cristian Cristea.
Salarii mici. Un chelner lucrează de 4 ori mai mult decât un IT-ist ca să-și cumpere „meniul zilei”
Deși profitul a scăzut în 2023, numărul angajaților din localuri a crescut cu +1%.
Conform datelor INS centralizate de Ziarul Financiar, HoReCa se numără printre industriile care angajează cel mai mult, alături de IT. Salariile au crescut și ele, sectorul ospitalității raportând cea mai mare creștere procentuală a salariilor medii, respectiv de 16%.
Cu toate acestea, ele rămân în continuare printre cele mai mici din economie, după cum arată o altă analiză Bookingham. Astfel, un IT-ist lucrează doar 36 de minute ca să-și permită un „meniul zilei”, în timp ce un chelner lucrează de 3-4 ori mai mult.
Dacă ți-a plăcut articolul și vrei să fii la curent cu ce scriem:
CLUJUL PENTRU TOȚI - Ai o propunere pentru un Cluj mai bun? Ai o problemă în zonele în care îţi trăieşti viaţa? Semnalează-ne-o! Trimite mesajul tău pe email prin ACEST FORMULAR, Whatsapp sau pe Facebook messenger
![](http://cluj24.ro/wp-content/uploads/2020/01/logo-cj24-taiat-300.jpg)
ACTUALITATE
Dosarul de diplome false de la Universitatea de Medicină și Farmacie (UMF) Cluj-Napoca, torpilat de judecătorii clujeni
![](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2021/04/UMF-Cluj.jpg)
În toamna lui 2019, procurorii clujeni au cerut, fără succes, arestarea preventivă a cinci cadre didactice de la Universitatea de Medicină și Farmacie (UMF) Cluj-Napoca, printre care se afla și fostul rector Marius Bojiță, sub acuzații de abuz în serviciu și instigare la fals. Vineri au fost analizate probele din dosar, iar judecătorii nu au fost încântați de modul în care au lucrat procurorii.
Practic au fost emise 30 de diplome de participare la cursuri de formare profesională pentru farmaciști, fără ca aceștia să fi fost examinați.
Alături de Marius Bojiță mai sunt inculpate în dosar Miere Doina, Hegheș Simona Codruța, Banc Roxana și Filip Lorena.
Potrivit procurorilor, „în perioada 16.11.2016-29.11.2016, UMF Cluj-Napoca a fost organizat la disciplina Analiza medicamentului cursul de perfecţionare postuniversitară cu titlul ,,Calitatea medicamentului – Metode moderne aplicate în studii de stabilitate” cod 439 curs la care figurează ca şi participante un număr de 30 de persoane.
Concluzionând asupra faptelor numiţilor Bojița Marius şi Hegheduș Simona Codruța rezultă că activitatea didactică a acestora se caracterizează de îndeplinirea în mod necorespunzător a atribuţiilor de serviciu ale acestora, fie prin nesusţinerea activităţii didactice, fie prin susţinerea acesteia într-un mod parţial, fie prin neevaluarea persoanelor înscrise, fie prin evaluarea neriguroasă a acestora materializată prin discuţii libere sau chiar schimb de opinii.
Acest mod de exercitare a atribuţiilor de serviciu de cadru didactic în cadrul UMF Cluj-Napoca a condus la vătămarea intereselor legitime ale universităţii prin neoferirea serviciilor de educaţie pentru care aceasta a fost înfiinţată şi a societăţii prin oferirea creditelor EFC necesare obţinerii avizului anual de liberă practică a farmaciştilor, fiind astfel lăsate să activeze în domeniul farmaceutic persoane care nu şi-au dovedit cunoştinţele de specialitate”, se arată în referatul de arestare preventivă.
Totodată, niciunul dintre participanţi nu a achitat taxa de înscriere anterior datei începerii cursurilor.
”Dintre cele 9 persoane care au fost înscrise la curs, doar 2 dintre acestea au achitat taxa de înscriere înainte de prima zi a cursului, respectiv F.A.O. şi T.L.R. însă ambele persoana au achitat taxa de înscriere de 100 de lei în data de 22.11.2016, adică la o zi după prima dată de evaluare.
Concluzionând asupra faptelor numitelor D.M., F.L. şi B.R. rezultă că activitatea didactică a acestora se caracterizează de îndeplinirea în mod necorespunzător a atribuţiilor de serviciu ale acestora, fie prin nesusţinerea activităţii didactice, fie prin susţinerea acesteia într-un mod parţial, fie prin neevaluarea persoanelor înscrise.
Acest mod de exercitare a atribuţiilor de serviciu de cadru didactic în cadrul UMF Cluj-Napoca a condus la vătămarea intereselor legitime ale universităţii prin neoferirea serviciilor de educaţie pentru care aceasta a fost înfiinţată şi a societăţii prin oferirea creditelor EFC necesare obţinerii avizului anual de liberă practică a farmaciştilor, fiind astfel lăsate să activeze în domeniul farmaceutic persoane care nu şi-au dovedit cunoştinţele de specialitate.
De asemenea, modalitatea de exercitare a atribuţiilor de serviciu de către numitele D.M., F.L. şi B.R. a condus la obţinerea pentru persoanele participante la curs a unui folos necuvenit constând în 20 de credite EFC. Dovada acestor credite s-a efectuat prin emiterea de către UMF Cluj-Napoca a 9 diplome de participare care atestă o împrejurare mincinoasă, respectiv că persoanele în cauză au obţinut 20 de credite EFC ca urmare a parcurgerii unui curs de formare profesională prin care au dobândit cunoştinţe şi abilităţi în vederea asigurării unui act farmaceutic de calitate”, arată procurorii.
Dosar retrimis procurorului
Judecătorii au decis, vineri, să admită în parte contestaţiile formulate de inculpați împotriva încheierii penale nr. 237/09.04.2021 a Judecătoriei Cluj-Napoca în ceea ce priveşte greşita respingere a excepţiilor vizând nulitatea actelor efectuate anterior sesizării din oficiu şi nulitatea declaraţiei martorei M. I. şi dispoziţia de începere a judecăţii.
S-a constatat nulitatea absolută a tuturor actelor efectuate şi obţinute anterior sesizării din oficiu din data de 12.12.2017 de către IPJ Cluj Serviciul de Investigare a Criminalităţii Economice.
Au fost respinse mai multe note explicative și înscrisuri depuse la dosar.
Decizia de vineri a fost transmisă Parchetului de pe lângă Judecătoria Cluj-Napoca, procurorul urmând a comunica judecătorilor de cameră preliminară dacă menţine dispoziţia de trimitere în judecată ori solicită restituirea cauzei în termen de 5 zile de la comunicarea încheierii.
EVENIMENT
FOTO. Garsonieră amenajată într-un beci din Cluj-Napoca, de vânzare cu 90.000 de euro. Ce suprafață are
![garsonieră](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2024/09/beci-3.webp)
”Această proprietate reprezintă o investiție ideală pentru regim hotelier, datorită amplasării sale într-una dintre cele mai căutate zone turistice și culturale.
Garsoniera este complet mobilată și utilată modern, cu finisaje de înaltă calitate, gata să ofere confort și eleganță.
Locația centrală permite accesul rapid la principalele atracții, restaurante, cafenele și mijloace de transport în comun, asigurând astfel un flux constant de turiști.
Aceasta este o oportunitate excelentă pentru cei care doresc să investească într-o proprietate cu potențial ridicat de profitabilitate în Cluj-Napoca”, se arată în anunțul de vânzare.
Garsoniera de 35 de mp se vinde cu prețul de 90.000 de euro.
ECONOMIE
Cluj-Napoca are cele mai scumpe apartamente din România, dar și mai puține vânzări decât celelalte mari centre urbane
![](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2024/09/blocuri-1-scaled.jpg)
Cluj-Napoca are cele mai ridicate prețuri la apartamente din România, însă și tranzacțiile imobiliare sunt mai puține decât celelalte orașe mari. Prețurile ridicate fac din ce în ce mai dificil accesul la locuințe pentru cumpărători.
Prețurile solicitate pentru apartamentele scoase la vânzare continuă să crească, la nivel național, potrivit Indicelui Imobiliare.ro. Pe primul loc în clasamentul național se situează însă proprietarii și dezvoltatorii din Cluj-Napoca.
Peste 2.800 euro/mp pentru apartamentele din Cluj
În medie, metrul pătrat a ajuns să coste luna trecută 2.812 euro. La sfârșitul verii trecute abia se atingea pragul de 2.500 euro/mp util.
Al doilea cel mai scump oraș din țară pentru cumpărători este Brașov, unde se solicită, în medie, 1.975 euro/mp util pentru apartamentele scoase la vânzare.
Capitala ocupă locul al treilea în clasamentul național al prețurilor. Apartamentele din București se vindeau, luna trecută, cu un preț mediu de 1.776 euro/mp util.
Accesul la locuințe, tot mai dificil la Cluj
Cluj-Napoca ocupă locul cinci în ceea ce privește numărul de tranzacții imobiliare din primele opt luni ale anului 2024, cu 18.702 imobile vândute.
Liderul tranzacțiilor rămâne Bucureștiul, cu peste 72.000 de proprietăți tranzacționate, urmat de Ilfov și Brașov, conform datelor publicate de Agenția Națională de Cadastru și Publicitate Imobiliară (ANCPI).
Topul județelor unde s-au vândut cele mai multe case, terenuri și apartamente de la începutul anului:
- București: 72.266 imobile
- Ilfov: 30.774 imobile
- Brașov: 19.588 imobile
- Timiș: 18.703 imobile
- Cluj: 18.702 imobile
- Iași: 17.937 imobile
- Constanța: 17.854 imobile
- Suceava: 12.161 imobile
- Bihor: 11.872 imobile
- Dolj: 11.219 imobile
![](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2024/09/Elena-Lasconi-media-generala.jpeg)
Georgiana Teodorescu, europarlamentar AUR, lansează o serie de critici și întrebări privind studiile Elenei Lasconi, candidata USR la alegerile prezidențiale.
„Candidații pentru alegerile prezidențiale din acest an au o foarte mare problemă, din ceea ce văd, cu privire la școlile absolvite. Primul a fost Marcel Ciolacu, cel care fuge și nu își prezintă diploma de BAC. De ar fi fost singurul mai ziceam.
Georgiana Teodorescu, europarlamentar AUR: „Ce studii are, de fapt, Elena Lasconi?”
Dar, ce am sesizat, este că fix întruchiparea corectitudinii, a progresismului, idolul USR-ului, doamna Elena Lasconi, are foarte mari deficiențe când vine vorba de educație. Mai exact, potrivit CV-ului de pe pagina primăriei Câmpulung, ea ar fi absolvit liceul Pedagogic ”Sabin Drăgoi” din Deva în 1990 și – doar se deduce – s-ar fi înscris la facultate în 1996, absolvind-o în 2001. Formularea din CV este cu adevărat interesantă, lăsând loc de speculații, mai ales în contextul unor zvonuri destul de consistente potrivit cărora ar fi studiat de fapt la Universitatea Ecologică ”Traian” din Deva, particulară și la acel moment neacreditată, drept pentru care doar și-ar fi susținut examenul de licență la ASE București.
Ipoteza, care între timp s-a confirmat printr-o investigație de presă, este cu atât mai plauzibilă cu cât în perioada facultății ea era și corespondent local al PRO TV, iar în acea perioadă transmitea întotdeauna din zona Deva – Valea Jiului, unde și locuia, în timp ce ASE se afla la București. Conform investigației Newsweek, ar fi avut chiar note submediocre – 5 și 6, și și-ar fi susținut licența (la ASE, într-adevăr) la 3 ani de la absolvire, în 2004. Mediile finale ale celor 4 ani: Anul I – 6,92; Anul II – 6.40; Anul III – 6,53; Anul IV – 6,92; Anul V – 7,92; media generală a celor cinci ani – 6,93. Iar competențele de limba engleză sunt la același nivel (nota 6,80).
„Ne putem pune întrebări și în privința liceului”
Având în vedere aceste informații legate de studiile sale universitare, evident că ne putem pune întrebări și în privința liceului pe care l-a absolvit, asta dacă e să ne raportăm la discuțiile referitoare la diploma de bacalaureat a lui Marcel Ciolacu.
Așadar, pe lângă Marcel Ciolacu care trebuie să își arate diploma de Bacalaureat, ar trebui să i se ceară în spațiul public inclusiv doamnei Elena Lasconi, dacă tot suntem la faza de verificare a diplomelor candidaților, să prezinte public diplomele de absolvire a liceului și respectiv a facultății? Eventual cu tot cu foile matricole, dacă tot umblă în sertarul cu acte.
„Ori avem transparență, ori nu!”
Suplimentar, poate doamna Lasconi eventual să explice cu ce s-a ocupat între 1990, data la care a absolvit liceul, și 1995, an în care obține, oficial, primul ei job – la postul de radio T5 ABC din Hațeg? Pentru că acești cinci ani pur și simplu nu există în documentele oficiale.
Așteptăm cu mare interes ce are de spus domnia sa. Ori avem transparență, ori nu!”.
POLITICA
Marius Lulea (AUR): Incompetența guvernării PSD-PNL afectează direct viața românilor și agravează dependența de importuri
![](https://cluj24.ro/wp-content/uploads/2024/09/Marius-Lulea_223.jpg)
Marius Lulea, prim-vicepreședintele AUR, critică dur politica agricolă a României, susținând că țara este împovărată de importuri masive de alimente din cauza unei guvernări iresponsabile. El acuză actuala conducere PSD-PNL de lipsă de competență și de gestionarea defectuoasă a resurselor naționale.
„România dispune de o suprafață agricolă considerabilă (aproape 15 milioane de hectare), cu terenuri de înaltă calitate, care ar putea hrăni cel puțin 100 de milioane de oameni.
Marius Lulea (AUR): Incompetența guvernării PSD-PNL afectează direct viața românilor
Cu toate acestea, din cauza unei politici agricole dezastruoase, importăm anual produse alimentare și animale în valoare de aproape 10 miliarde de euro.
Astfel, nu doar că nu suntem capabili să hrănim alte națiuni, dar importăm cantități masive de alimente.
Guvernarea PSD-PNL, una dintre cele mai iresponsabile din ultimii 100 de ani
Guvernarea PSD-PNL, reprezentată de Ciolacu și Ciucă, se dovedește a fi una dintre cele mai iresponsabile din ultimii 100 de ani, mascând actuala criză prin împrumuturi masive. Specialiștii, inclusiv cei din partidele de guvernare, știu foarte bine că cei care astăzi pretind că guvernează România nu au competențele necesare pentru a conduce țara eficient.
Este evident că nu știu ce măsuri să adopte și nu se pricep la guvernare. Lipsa de viziune și incapacitatea de a implementa politici coerente și sustenabile sunt motivele pentru care țara se află într-o criză profundă, iar resursele noastre sunt gestionate defectuos.
Această incompetență afectează direct viața cetățenilor și agravează dependența de importuri”.